MRSZ BALLON SZAKBIZOTTSÁG
(MRSZ SZMSZ 9.3.h)
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
(MRSZ SZMSZ 9.5)

1.	ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1.1	A Magyar Repülő Szövetség Ballon Szakága a levegőnél könnyebb repülő eszközzel a szakágban tevékenységet folytató MRSZ tagsággal rendelkező jogi személyek önkéntes szervezete. 
1.2	Az MRSZ Ballon Szakbizottsága ( BSZB ) olyan véleményező testület, amely szakterületén belüli határozathozatalra jogosult. Döntései, határozatai az elnökség jóváhagyásával emelkednek jogerőre. Az elnökség eltérő határozatát írásban köteles indokolni és ellene a szakbizottság a közgyűléshez fellebbezhet. ( MRSZ Alapszabály XIII.1. ) A BSZB címe, 1138 Budapest Dagály u. 11/a Postacím: 1150 Budapest Pf:59
1.3	A BSZB a szakág szekcióülésén elkészített és a szövetség elnöksége által jóváhagyott  szervezeti és működési szabályzat szerint működik. ( MRSZ Alapszabály XIII.2. ) jelen dokumentum
1.4	A Ballon Szakbizottságba minden, a szakágban tevékenységet folytató, MRSZ tagsággal rendelkező jogi személy jogosult egy főt szavazati joggal delegálni. ( MRSZ SZMSZ 9.2. )
2.	BSZB CÉLJAI ÉS FELADATAI
2.1	A BSZ tevékenységének irányítása, szervezése és ellenőrzése. (MRSZ SZMSZ 9.4.a)
2.2	A BSZB válogatott keretének működtetése, felkészülési programjuk elkészítése. (MRSZ SZMSZ 9.4.b) 
2.3	Az MRSZ közgyűlés és az MRSZ elnökség  határozatainak és célkitűzéseinek  a BSZB-re vonatkozó végrehajtása. (MRSZ SZMSZ 9.4.c) 
2.4	Gondoskodás a BSZB hazai bajnokságainak és eseményeinek  megszervezéséről és lebonyolításáról. (MRSZ SZMSZ 9.4.d) 
2.5	A sportszabályok BSZB-re vonatkozó módosítási javaslatainak  kidolgozása, a nemzetközi szabályok figyelemmel kisérése, javaslattétel az MRSZ sportbizottság és MRSZ elnökség felé. (MRSZ SZMSZ 9.4.e) 
2.6	A BSZB éves programjának, éves versenynaptárának elkészítése, a sportbizottság, illetőleg az elnökség elé terjesztése. (MRSZ SZMSZ 9.4.f) 
2.7	A BSZB éves költségvetésének elkészítése, az MRSZ elnökség által jóváhagyott szakági költségvetés keretén belüli gazdálkodás. (MRSZ SZMSZ 9.4.g) 
2.8	A BSZB nemzetközi kapcsoltainak ápolása anyagi és jogi kötelezettség vállalása nélkül. (MRSZ SZMSZ 9.4.h)
2.9	A BSZB statisztikai adatinak, szakági döntéseknek nyilvántartása a MRSZ ügyintéző szervezetén keresztül, a BSZB-hez tartozó érintettek írásban történő értesítése. (MRSZ SZMSZ 9.4.i) 
2.10	Utánpótlás-nevelés. (MRSZ SZMSZ 9.4.j) 
2.11	Szakmai részvétel biztosítása a bíróképzés során. (MRSZ SZMSZ 9.4.k) 
2.12	A versenyzői szabályismereti követelmények meghatározása és érvényesítése, oktatási segédletek kidolgozása. (MRSZ SZMSZ 9.4.l) 
2.13	Az MRSZ sportbizottságba képviselő választása, a képviselőn keresztül a BSZB érdekeinek képviselete. ( MRSZ SZMSZ 9.4.m )
2.14	Beszámolás a BSZB  tevékenységéről az MRSZ elnökség részére. (MRSZ SZMSZ 9.4.n )
2.15	Javaslattétel az MRSZ sportbizottság, illetőleg az MRSZ elnökség részére bármely sportszakmai vagy az MRSZ-t érintő kérdésben. ( MRSZ SZMSZ 9.4.o )
2.16	Fellebbezés benyújtása a MRSZ közgyűléséhez, amennyiben az MRSZ elnökség a szakbizottság  javaslatával  ellentétes  döntést  hoz  a  szakágat  érintő  kérdésben. ( MRSZ SZMSZ 9.4.p )

3.	A BALLON SZAKÁG SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE
3.1	Szakági szekcióülés (MRSZ SZMSZ 9.6) 
3.2	Szakbizottság (MRSZ SZMSZ 9.2) 
3.3	Munkacsoportok
3.4	Szakbizottsági vezetőség (MRSZ SZMSZ 13)
3.5	Szakágvezető (MRSZ SZMSZ 16.3.e, 31)

4.	TESTÜLETEK, TISZTSÉGVISELŐK FELADATA ÉS HATÁSKÖRE
4.1	Szakági szekcióülés
4.1.1	A szakág vezető évente legalább egy alkalommal köteles a szakághoz tartozó tagok számára szekcióülést összehívni, amennyiben a szakbizottságba valamennyi jogosult jogi személy nem delegált képviselőt. Amennyiben minden jogosult delegált képviselőt, nem kell külön szekcióülést tartani, a szakbizottsági ülések egyben szekcióülések is
A jogosult jogi személyek minden naptári év február 15-ig delegálhatnak képviselőt a szakbizottságba. A delegálást írásban kell megtenni, amelyet a szakbizottság vezetője részére kell megküldeni. Amely jogi személy a fenti határidőig nem küldi meg a delegáltja nevét, az abban a naptári évben nem vehet részt – szavazati joggal – a szakbizottság munkájában.
A szakbizottság vezetője minden naptári év február 20-ig értesíti a szakágvezetőt és a jogosult jogi személyeket, hogy a szakbizottsági ülések szekcióülésnek minősülnek-e vagy nem az adott naptári évben
4.1.2	A szekcióülés a szakág legfőbb testületi szerve, melyet évente legalább egyszer össze kell hívni. A szekcióülés pontos időpontjáról, helyéről és napirendjéről a tagok legalább 21 nappal előbb értesíteni kell. A szakágban tevékenykedő további meghívott személyek tanácskozási joggal vehetnek részt a szekcióülésen.
4.1.3	A szekcióülés feladatai:
4.1.3.1	A szakág tevékenységéről a szakág vezető által készített írásbeli éves beszámoló megvitatása és elfogadása.
4.1.3.2	A tárgyévi főbb célkitűzések és irányelvek elfogadása.
4.1.3.3	A tárgyévi költségvetés elfogadása.
4.1.3.4	Egyéb előre meghatározott napirendi pontok
4.1.4	Rendkívüli szekcióülés összehívását írásban kell kérni az ok és a cél megjelölésével. Rendkívüli szakági ülést kell összehívni, ha a taglétszám egyharmada vagy a szakbizottság vezetőségének többsége kezdeményezi. A rendkívüli szakági ülést a megkereséstől számított 15 napon belül meg kell hirdetni és meghirdetéstől számított egy hónapon belül meg kell tartani. 

4.1.5	A szekcióülés döntéseivel szemben fellebbezni az MRSZ elnöksége felé lehet.
4.2	Szakbizottság
A ballon szakbizottság ( BSZB ) az MRSZ Alapszabály XIII. fejezete alapján, a ballon szakfeladatok ellátására létrehozott bizottság ( MRSZ SZMSZ 9.1 )

4.2.1	A szakbizottságba minden a szakágban tevékenységet folytató, MRSZ tagsággal rendelkező jogi személy jogosult egy főt szavazati joggal delegálni. A szakbizottság tagjai a szavazati joggal felruházott delegáltak, és a szakág vezető. Amennyiben a vezetőség valamelyik tagja nem küldött, tanácskozási joggal vehet részt a szakbizottsági ülésen A szakágban tevékenykedő további meghívott személyek tanácskozási joggal, vehetnek részt a szakbizottsági ülésen.
4.2.2	A szakbizottsági ülést szükség szerint, de legalább évente két alkalommal össze kell hívni.

4.2.3	A szakbizottsági ülés feladatai:
4.2.3.1	A szakbizottság tevékenységéről készült a szakbizottság vezetője által készített írásbeli beszámoló megvitatása és elfogadása.
4.2.3.2	A következő időszak sportfeladatainak, főbb célkitűzéseinek és irányelveinek megvitatása és elfogadása.
4.2.3.3	A szakbizottság vezetősége által előterjesztett  anyagok megvitatása és elfogadása.
4.2.3.4	A szakbizottság vezetőinek jelölése, visszahívása és megválasztása.
4.2.3.5	Egyéb előre meghatározott napirendi pontok.
4.2.4	Rendkívüli szakbizottsági ülés összehívását írásban kell kérni az ok és a cél megjelölésével. A rendkívüli szakbizottsági ülést a megkereséstől számított 15 napon belül meg kell hirdetni és meghirdetéstől számított egy hónapon belül meg kell tartani. Rendkívüli szakbizottsági ülést kell összehívni, ha a taglétszám egyharmada vagy a szakbizottság vezetőségének többsége kezdeményezi.
4.2.5	A szakbizottság döntéseivel szemben fellebbezni az MRSZ elnökségénél lehet.
4.3	Munkacsoportok
Állandó csoportok, akiket a szakbizottság nevez ki és/vagy ideiglenes csoportok, akiket a szakbizottság vezetősége kér fel, meghatározott célból, feladattal és időtartamra.
4.4	Szakbizottság vezetőségének tagjai, feladatai
A szakbizottság vezetõsége egy vezetõbõl és négy vezetõségi tagból áll. Feladatuk a szekcióülés és a szakbizottság által kijelölt feladatok, célkitûzések, irányelvek megvalósítása és irányítása. 
4.4.1	Szakbizottság vezetőségének feladatai 
4.4.1.1	Javaslattétel az MRSZ sportbizottság, illetőleg az MRSZ elnökség részére bármely sportszakmai vagy a MRSZ-t érintő kérdésben. (MRSZ SZMSZ 9.4.o) 
4.4.1.2	Fellebbezés benyújtása az MRSZ közgyűléséhez, amennyiben az MRSZ a szakbizottság javaslatával ellentétes döntést hoz a szakágat érintő kérdésben. (MRSZ SZMSZ 9.4.p) 
4.4.1.3	A BSZB sportszakmai és egyéb tevékenységének irányítása, szabályozása és szervezése. (MRSZ SZMSZ 9.4.a)
4.4.1.4	Az MRSZ közgyűlés és az MRSZ elnökség határozatainak és célkitűzéseinek  a szakágra vonatkozó végrehajtásának irányítása. (MRSZ SZMSZ 9.4.c)
4.4.1.5	A szakág éves költségvetésének előkészítése, az MRSZ elnökség által jóváhagyott szakági költségvetés keretén belüli gazdálkodás. (MRSZ SZMSZ 9.4.g) 

4.4.1.6	szakbizottsági ülések összehívása. Napirendi pontok összeállítása.

4.4.1.7	Fegyelmi ügyek elbírálása vagy továbbítása az MRSZ fegyelmi bizottság felé az MRSZ fegyelmi szabályzata alapján.
4.4.1.8	A szakbizottsági ülések közötti időszakban a szakág tevékenységét a szakbizottság vezetősége irányítja . A vezetőség üléseit szükség szerint, de évente legalább négy alkalommal össze kell hívni.
4.4.1.9	Évente egyszer írásban beszámolni a szakbizottság munkájáról és gazdálkodásáról a szakbizottság felé.
4.4.2	A szakbizottság vezetőségének szakmai feladatai
4.4.2.1	A szakági válogatott keret működésének irányítása, felkészülési programjuk előkészítése. (MRSZ SZMSZ 9.4.b) 
4.4.2.2	Utánpótlás-nevelés segítése, ellenőrzése és irányítása.(MRSZ SZMSZ 9.4.j) 
4.4.2.3	A szakág hazai bajnokságainak és eseményeinek  szervezési és lebonyolítási felügyelete. (MRSZ SZMSZ 9.4.d) 
4.4.2.4	A szakág éves programjának, éves versenynaptárának előkészítése és a szakbizottság elé terjesztése. (MRSZ SZMSZ 9.4.f) 
4.4.2.5	A szakág statisztikai adatinak, szakági döntéseiknek előkészítése nyilvántartásra, a szakághoz tartozó érintettek  írásban történő értesítése. (MRSZ SZMSZ 9.4.i) 
4.4.2.6	A szakág hazai és nemzetközi kapcsoltainak ápolása anyagi és jogi kötelezettség vállalása nélkül. (MRSZ SZMSZ 9.4.h) 
4.4.2.7	A nemzetközi szabályok változásainak figyelemmel kisérése és javaslattétel a szakbizottság  felé. (MRSZ SZMSZ 9.4.e)
4.4.2.8	Szakmai részvétel biztosítása a bíróképzés során. (MRSZ SZMSZ 9.4.k) 
4.4.2.9	A versenyzői, bírói, tisztségviselői szabályismereti követelmények meghatározása és érvényesítése, oktatási segédletek kidolgozása. (MRSZ SZMSZ 9.4.l)

4.5	A szakágvezető és feladatai
A szakágvezető az MRSZ ügyintéző szervezetének a főtitkár által kinevezett, munkaviszonyban lévő tagja. Feladata a főpilóta, illetőleg a főmérnök helyettesítése az adott szakág területén.
4.5.1	Felelős az MRSZ üzemeltetéssel és nyilvántartással kapcsolatos feladatainak ellátásáért.
4.5.2	A BSZ tevékenységének ellenőrzése, (MRSZ SZMSZ 9.4.a)  az MRSZ, a klubok, a tagok és a tagszervezetek közötti információ áramlás felügyelete.
4.5.2	Az MRSZ közgyűlés és az MRSZ elnökség határozatainak, célkitűzéseinek  a szakágra vonatkozó végrehajtásának ellenőrzése. (MRSZ SZMSZ 9.4.c)
4.5.3	A szakág éves költségvetésének, az MRSZ elnökség által jóváhagyott szakági költségvetés keretén belüli gazdálkodás felügyelete. (MRSZ SZMSZ 9.4.g) 

4.5.4	Beszámolás a szakág tevékenységéről az MRSZ elnöksége és a szakág részére. (MRSZ SZMSZ 9.4.n)
4.5.5	Irányítja  a műszaki ellenőrzést, korszerűsíti a műszaki utasításokat, karbantartási technológiákat és az új technológiák megismerését elősegíti. Felügyeli a biztonságtechnikai előírásokat és azok betartását.

4.5.6.	Összehívja a szakbizottsági ülést.

5.	SZAKBIZOTTSÁG VEZETŐSÉG ÉS MÁS TISZTSÉGVISELŐK
5.1	Minden tisztségviselő az MRSZ valamely, a ballon szakágban tevékenységet folytató tagszervezetének tagja kell, hogy legyen. A jelölteknek, az összeférhetetlenségek elkerülésének az érdekében, nyilvánosságra kell hozni, ha repülésben bármilyen formában érdekeltek. 

5.2.	A tisztségviselőket a szakbizottság választja. A mindenkori szakágvezető, hivatalból a szakbizottság vezetőségének a tagja. A szakbizottság megválasztja a választható négy vezetőségi tagot, majd ezt követően szavazás útján megválasztja a négy vezetőségi tag és a szakágvezető közül a szakbizottság vezetőjét. Tisztségüket az őket megválasztó szakbizottsági ülés választási eredményének kihirdetése után töltik be 3 év időtartamra 
6.	A SZAKÁG GAZDÁLKODÁSA
6.1	A bevételekről, az MRSZ támogatásról és az MRSZ részéről a szakág tevékenységéhez, versenyeihez felajánlott pénzbeli és természetbeli adományok felhasználásáról és továbbadásáról a szakági szekcióülés döntéseit a szakbizottság vezetősége hajtja végre. 
7.	KOMMUNIKÁCIÓ
7.1	A szakág tisztségviselői a tagokkal, a szavazati joggal rendelkező tagokon keresztül tartják a kapcsolatot. A tagszervezetek írásban tájékoztatják a szakbizottság vezetőségét a szavazati joggal rendelkező személyről, illetve az esetleges változtatásokról.
7.2	A szakág tisztségviselői tagokkal és egymással a kapcsolatot elsősorban elektronikus (e-mail, SMS, Internet) formában tartják. A szavazati joggal rendelkező tagoknak le kell adniuk az elektronikus elérhetőségi címeiket (e-mail, SMS). A címváltozások bejelentésének az elmulasztása, az elektronikus üzenetek nem fogadása nem lehet észrevételezés alapja.
7.3	A határozatokat, döntéseket, szabályzatokat és adatokat Interneten teszik közzé. Minden közzétett dokumentum a közzétételt követő hónap első napjától érvényes, kivéve, ha a hónap első munkanapján kerül közzétételre, vagy ha erről minden szavazati joggal rendelkező tagot 3 nappal a közzététel előtt külön értesítenek (e-mail vagy SMS). 

8.	TESTÜLETI ÜLÉSEK ÉS SZAVAZÁSOK
8.1	A szekcióülést a szakágvezető a szakbizottsági ülést a szakbizottság vezetője hívja össze a megfelelő időpontokban. Ülések időpontját, az ehhez képest két hétnél nem későbbi tartalék időpontot, az ülés helyének és napirendjének megjelölésével, 21 nappal korábban írásban meg kell küldeni a tagoknak. Az ülés határozatképes, ha a jogosultak többsége megjelent. A tartalék időpontban összehívott ülés az eredeti napirendi pontokban a megjelentek létszámától függetlenül határozatképes.
8.2	     Az üléseken szavazati joggal az írásban delegált tagok és a szakágvezető vehet részt. 
8.3	Az ülések megkezdése után a szavazati jog érvényesen más küldöttre nem ruházható át.
8.4	Tanácskozási joggal vehetnek részt a szakbizottság vezetősége által meghívottak. A napirendi pontokban érintetteket meg kell hívni.
8.5	A szavazás lebonyolításának rendjét az ülésen határozzák meg. Ha az ülést szabályosan hívták össze és más határozat nem születik, a szavazás érvényes, ha a jelenlévők többsége nyílt szavazással elfogadja a határozatot. 
8.6	A szekcióülésen jelenlévők kétharmados többsége szükséges:
8.6.1	a ballon szakbizottság szervezeti és működési szabályzatának megváltoztatásához  
8.7	A szakbizottsági ülésen jelenlévők kétharmados többsége szükséges:
8.7.1.   	versenykiírások szabályának elfogadásához
8.7.2	VB és EB rendezésének javaslatához
8.7.3	Tisztségviselők megválasztásához és visszahívásához

8.8	A szekció-, szakbizottsági és vezetőségi ülésről jegyzőkönyv készül, melyet az levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető és kettő jelenlévő tag ír alá. A jegyzőkönyv nyilvános. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a napirendet, a megjelentek felsorolását, az ülésen elhangzott lényeges észrevételeket és javaslatokat, valamint a hozott határozatokat. A hozott határozatokról az érintetteket és a szakbizottság tagságát 15 napon belül a jegyzőkönyv megküldésével kell értesíteni.
9.	TAGOK SZABÁLYSÉRTÉSE ÉS KIZÁRÁSA
Az MRSZ érvényben lévő fegyelmi szabályzatával összhangban, a szakág érdekeivel ellentétes magatartás vagy tevékenység esetén, a szakbizottság vagy a szakbizottság vezetősége kezdeményezheti a fegyelmi eljárást az MRSZ fegyelmi bizottságánál.

Kapcsolódó dokumentumok:
MAGYAR REPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA (MRSZ ASZ) 2001. 03. 31
MAGYAR REPÜLŐ SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA (MRSZ SZMSZ) 1999.
MAGYAR REPÜLŐ SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA 1999.